Les Finances Ètiques a Batxillerat: Entrevista al Pau Montalà.
![pau-montala-finances-etiques.jpg](/l/eu/library/download/urn:uuid:42828f23-f959-48b2-9b35-6dd5c615048e/pau-montala-finances-etiques.jpg?scaleType=1&width=220&height=220)
Actualment el Pau Montalà estudia primer d’economia a ESADE. L’any passat va presentar el treball de recerca de batxillerat a l’institut Jaume Huguet de Valls, obtenint una qualificació d’Excel·lent. La investigació tractava sobre Banca Ètica i la seva viabilitat. En aquesta entrevista ens explica què el va portar a investigar sobre aquest tema, així com les principals conclusions i aprenentatges que en va treure. Esperem que el seu exemple pugui inspirar altres alumnes a fer més recerca sobre les Finances Ètiques, un tema encara prou desconegut al nostre país.
Primer de tot, com vas conèixer la Banca Ètica?
Malgrat ser un àmbit d’allò més interessant, molt poca gent sap què és i com funciona la Banca Ètica. Jo mateix no n’havia sentit a parlar mai fins batxillerat. Va ser aleshores, a primer, quan gràcies als coneixements del meu pare vaig saber-ne més coses.
Què et va semblar el concepte?
Una banca guiada per normes ètiques que busca la transformació social? Sincerament em semblava una immensa fal·làcia, una utopia inabastable. No obstant això, a mesura que vaig aprendre’n més, vaig adonar-me que la Banca Ètica era una realitat contrastada, la qual guanyava importància progressiva dins la nostra societat.
I vas decidir fer-ne un treball de recerca...
Bé, el cert és que abans de la realització del treball el meu coneixement sobre el món bancari era escàs. Malgrat això, tenia clar que alguna cosa fallava en el funcionament dels bancs tradicionals, per tant el meu interès per aprendre’n més coses era força alt. Així doncs vaig endinsar-me en aquesta recerca. Acomplia tots els requisits que m’havia proposat: Abordava plenament l’àmbit econòmic, era una tema de fervorosa actualitat degut a la crisi econòmica i, a la vegada, m’obria la porta a comprendre alternatives ètiques.
Com vas fonamentar el treball?
L’objectiu era comprovar si existia una alternativa a la banca tradicional i, al mateix temps, si aquest model alternatiu – la Banca Ètica - era viable.
A partir de la hipòtesi anterior vaig construir el full de ruta: Compararia la Banca Ètica amb la tradicional sota el paradigma del sistema financer actual. Mitjançant aquesta comparativa podria comprovar fins quin punt la Banca Ètica era una alternativa factible. Per altra banda indagaria sobre les entitats que operen sota els principis de la Banca Ètica, tan al nostre entorn com a la resta del món. Observaria l’evolució del sector, analitzant l’efecte de factors externs com la crisi econòmica, i finalment descriuria el paper de la Banca Ètica en el context actual.
I doncs, com definiries la Banca Ètica un cop fet el treball?
La Banca Ètica està formada per entitats que es caracteritzen per no regir-se per la recerca del màxim benefici econòmic i per evitar l'especulació. En el seu lloc, aposten per promoure principis ètics invertint en economia real i solidària, és a dir, en aquells projectes que repercuteixen positivament sobre la qualitat de vida de les persones i promouen el desenvolupament sostenible, sent transparents i en alguns casos potenciant la participació dels seus usuaris, el que les converteix en un exercici d'activisme.
Com ha arrelat en la societat aquesta alternativa?
L’evolució de la Banca Ètica ha tingut una progressió molt favorable en els darrers anys. Sembla ser que un dels motors d’aquest augment ha estat la crisi econòmica i, en conseqüència, el descrèdit del sector financer al nostre país. Això ha propiciat una desconfiança cap a la banca convencional, catapultant la captació de nous clients per part de la Banca Ètica. Les irregularitats i els excessos de la banca tradicional han propiciat el creixement d’alternatives ètiques.
Podríem dir que l’èxit de la Banca Ètica depèn del fracàs de la convencional, doncs?
En part sí, però no en la seva totalitat. Com he dit anteriorment, la desafecció social envers els bancs convencionals ha contribuït en l’auge d’alternatives ètiques. Podríem dir que els fracassos de la banca convencional han permès la visibilització d’un sector prou desconegut com és el de la Banca Ètica. Un cop la gent hi entra en contacte, gran part dels interessats s’emmirallen en els seus principis, com ara el rebuig a les activitats especulatives, a la cotització en borsa o a operar amb diners en efectiu, i el foment de la transparència i el finançament de projectes amb impacte social positiu.
És a dir, un dels principals obstacles de la Banca Ètica és la seva invisibilització?
Totalment. La dimensió encara reduïda de la Banca Ètica està determinada pel desconeixement general envers aquesta opció, provocada per la recent implantació i la manca de difusió mediàtica, també per una constatable manca de mentalitat i consciència social de la ciutadania.
Queden clars els principis de la Banca Ètica. És viable, però?
La Banca Ètica és viable econòmicament, segura i fiable, doncs aquestes entitats han demostrat ser notablement resistents a la crisi - gràcies a la prudència de les seves pràctiques i la seva escassa participació en la banca d’inversió - i són cada vegada més recolzades per la població.
Quin futur li espera al sector?
Crec fermament que la Banca Ètica té un futur prometedor, ja que tal com estan fent les coses els bancs tradicionals la gent acabarà per veure clar que cal fer les coses d’una altra manera. A més a més, com que cada vegada la gent està més informada, és més conscient sobre les conseqüències de les seves accions.
Gràcies, Pau.